Forside
Fra Wikipedia, den frie encyklopædi
|
John Calvin Coolidge, Jr. (4. juli 1872 - 5. januar 1933) var USA's 30. præsident og sad på posten i perioden 1923-1929. Han var uddannet jurist og oprindeligt fra Vermont, men hans politiske karriere hos republikanerne foregik mest i Massachusetts, hvor han endte som guvernør. Han blev derpå valgt som vicepræsident ved præsidentvalget i 1920, hvor Warren G. Harding blev præsident. Da Harding døde i 1923, overtog Coolidge posten som præsident, og ved præsidentvalget i 1924 genvandt han embedet. Som præsident lykkedes det Coolidge at genskabe tilliden til præsidentembedet, der med hans forgængere havde oplevet flere skandaler. Midlet hertil var at antage en tilbageholdende rolle, der bragte mindelser om flere præsidenter fra det 19. århundrede. Coolidges popularitet var ved hans afgang fortsat ganske pæn, mens hans laissez-faireregering senere har givet ham et mere tvetydigt renommé. Tilhængere roser det beskedne antal ministre i hans regering, mens modstandere anklager ham for med sin passive økonomiske politik at have været medskyldig i depressionen i 1930'erne. Læs mere Vårofferet (fransk Le Sacre du Printemps) er ein ballett med musikk skriven av den russiske komponisten Igor Stravinskij. Balletten var opphavlig koreografert av Vatslav Nizjinskij. Dei innovative og kompliserte rytmiske strukturane og klangane, gjer saman med den utstrakte bruken av dissonansar stykket til eit av dei viktigaste verka frå den klassiske musikken på 1900-talet. Premieren fann stad i 1913 i Paris. Den intense rytmikken og det primitive scenarioet sjokkerte publikum, som var vane med den sømelige klassiske balletten. Den komplekse musikken og dei veldige dansetrinna som skulle førestilla fruktbarheitsritual, gjorde fyrst at publikum begynte å pipa og bua. Då fagottsoloen i opninga begynte og etter kvart blei harmonisert med nokre vage dissonansar, bua publikum høgt. Det var høgrøysta diskusjonar blant tilhengarane og motstandarane av verket, som raskt utvikla seg til roping og nevekamp. Vidare utvikla uroa blant publikum seg til eit reint oppstyr, og sjølv om politiet greip inn i pausen, klarte dei bare å få til nokolunde ro og orden. Kaos dominerte under resten av framføringa, og Stravinskij sjølv skal ha blitt så opprørt at han rømde gråtande frå salen før det var ferdig. Les meir …
|
Den 6. oktober:
Fra Wikipedias nyeste artikler…
|
|||||||||||||||||||||||||
Wikipedia ejes af paraplyorganisationen Wikimedia Foundation, som driver andre flersproglige og frie projekter, hvor alle kan bidrage.
Moderselskabet Wikimedia Foundation er uafhængigt af alle interesser og behøver derfor økonomisk støtte fra læsere og brugere for at holde driften i gang. Giv et bidrag til Wikimedia og vær med til at sikre udbygningen af de servere, som Wikipedia og søsterprojekterne afvikles på. |